Jäätmemajanduse korraldus Rõuge vallas
Kelle poole pöörduda?
- Margit Päkk – Rõuge valla keskkonnaspetsialist
5346 7448, margit.pakk@rougevald.ee - Rõuge jäätmejaama operaator – 5917 3900
- Martin Hütsi – Haanja, Misso, Mõniste ja Varstu piirkonna haldusspetsialist
529 5247, martin.hutsi@rougevald.ee - Olev Mõttus – Rõuge piirkonna haldusspetsialist
505 3143, olev.mottus@rougevald.ee
Kasulikud lingid:
Jäätmekogumispunktid Haanjas, Missos ja Mõnistes
Rõuge valla jäätmehoolduseeskiri
Segapakendikonteinerid – asukohad ja tühjendamise graafikud
Kuhu viia vanad patareid ja akud Rõuge vallas?
Väärarvamusi jäätmekäitlusest
Segaolmejäätmed on näiteks määrdunud ja katkised (korduskasutuseks kõlbmatud) riided, jalanõud, pehmed laste mänguasjad, toidujäätmetena tekkivad suured kondid, toidulisandid ja vitamiinid, kosmeetika, mähkmed, kassiliiv, CD-plaadid, tühjad/katkised pastapliiatsid, kirjaklambrid, hõõgniidiga lambipirnid, jahtunud tuhk, suitsukonid, kasutatud pabernõud, peegli- ja klaasikillud, katkised nõud (kastrulid, pannid, taldrikud jne) jms.
Jäätmeveo korraldusest Rõuge vallas alates 01.04.2024
Rõuge vallas jätkab jäätmevedu ka uuel perioodil (1. aprillist 2024 kuni aastani 2029) Eesti Keskkonnateenused AS.
Seoses sellega on meie elanikke ootamas mõned olulised muudatused seoses biolagunevate jäätmetega ning segapakenditega.
HEA TEADA:
- Eramajapidamised loetakse automaatselt kompostijateks ning neile ei rakendu korraldatud jäätmeveoga biojäätmete üleandmise kohustust. Oluline on, et toidujäätmeid segaolmejäätmete (prügi) konteinerisse ei pandaks, vaid kompostitaks oma majapidamises.
- Kortermajades on kohustus koguda eraldi nelja liiki jäätmeid: segaolmejäätmed, paber ja kartong ning biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed, pakend.
Kortermajadel soovitatakse biolagunevate jäätmete kogumiseks kasutusele võtta 80–140-liitrised konteinerid, millega saab jäätmed jäätmevedajale üle anda.
Seoses biolagunevate jäätmete kogumise kohustusega palume korteriühistute esindajatel ühendust võtta Rõuge valla keskkonnaspetsialistiga (Margit Päkk: margit.pakk@rougevald.ee, 5346 7448).
- Eramajapidamistel on kohustus anda tasuta ära segapakendeid. Selleks otstarbeks toob jäätmevedaja tasuta pakendikotid, millega saab jätta pakendid jäätmeveo päeval segaolmeprügi konteineri juurde.
Miks on vaja biojäätmed ringlusse võtta?
Biojäätmetest tehakse kompostmulda ja biogaasi. Nõnda hoiame toitained ringluses ja kasutame vähem mineraalväetisi. Tore on ka mõelda, et rohelise bussi kütuseks on sinu kartulikoor. Nõnda liigume ringmajanduse poole!
Anaeroobses prügilas tekib biojäätmetest prügilagaas, mis rikub meie kliimat. Prügilad on kasvuhoonegaaside tekitajatest Euroopas lausa neljandal kohal. Seetõttu pole biojäätmete viskamine segaolmejäätmetesse enam lubatud!
Kui kogume biojäätmed eraldi, on teiste jäätmete kvaliteet kõrge. Pakendi- ja paberikonteinerid jäävad puhtaks ja kõik kogutu saab minna ringlusse. Ükski inimene ei pea kokku kallatud sodi hiljem üle sortima!
Allikas: Keskkonnaameti koduleht
Soovin oma maja eramaja juurde kompostrit, kust ma selle saan?
Biolagunevate jäätmete tarvis on kaubanduses ja e-poodides saadaval valik kompostreid, kuid neid pole keeruline ka ise kodus valmistada. Kindlasti on Rõuge vallas hulk puutööd tegevaid ettevõtteid, kellega just oma vajadustele vastava kompostri valmistamises kokkuleppele saab.
Jäätmemajandusega seotud uudised ja teated
Kevad on parim aeg teha suurpuhastus koduses jäätmemajanduses
Kevad toob igal aastal uue ärkamise ja sarnaselt suurpuhastusega oma majapidamises tasuks üle vaadata kodune jäätmemajandus. Tegemist on iga majapidamise jaoks vajaliku teenusega, mille vajadused ja pakutavad võimalused ajas muutuvad.
Alustada võiks sellest, et uurida oma seniselt jäätmekäitlusteenuse pakkujalt, millised on tänased võimalused jäätmeid üle anda – kas liigiti sorteerimine on nõutud, mitmeks tuleb jäätmeid sorteerida, millised on erinevate teenuste kasud, kas mingeid jäätmeid saab tasuta ära anda ja kui, siis kus ja milliseid? Nimelt on jäätmete käitlus iga kohaliku omavalituses korraldada, seega võivad eri paikades pakutavad teenused olla erinevad.
Kui see kaardistus on tehtud, tasub üle vaadata jäätmemajandus oma kodus. Kas igas toas on laua all prügikast või on kogu jäätmetega seonduv koondatud kööki kraanikausi alla? Kus tekib kõige rohkem prügi? Kas olete kodus loonud võimaluse jäätmeid liigiti koguda?
Prügikastist moodsa kodu disainielemendiks
„Meie uuringud näitavad, et üheks enamlevinumaks põhjuseks, miks inimesed kodus jäätmeid ei sorteeri, on ruumipuudus. Öeldakse, et kodus ei ole piisavalt ruumi, et jäätmeid liigiti sorteerida. Samas ei tekita jäätmete liigiti kogumine jäätmeid juurde. Tekkivate jäätmete maht on ikka sama, kuid need kogutakse eraldi. Jah, see tähendab, et kogumisnõusid ehk kaste/ämbreid/kotte on ühe asemel kuni 5, aga need võivad olla väiksemad. Iga kord kodust lahkudes saab 1-2 kotti kaasa haarata ja tühjendada sobivasse maja ees asuvasse konteinerisse või viia avalikku konteinerparki. Nii saab kodu hoopis rohkem jäätmevabaks," selgitab Tootjavastutusorganisatsioon OÜ turundus- ja kommunikatsioonijuht Gaili Eding.
Samuti lükkab ta ümber eestlastele sisse juurdunud hoiaku, et prügikasti koht saab olla ainult köögis kraanikausi all. „Enamustes kodudes on kogu prügi äraviskamise koht jätkuvalt köögis. Aga see ei pea nii olema. Kui bio- ja olmejäätmed on ilmselt mõistlik jätta kraanikausi alla, sest seal tekib neid enim, siis teiste jäätmeliikide osas tasuks värske pilguga ringi vaadata. Papp- ja paberpakendid ning muud paberjäätmed võib edukalt koguda hoopis töötuppa paigutatud kasti, klaas- ja pandipakendid tekivad enim ehk hoopis terrassil, saunas või garaažis, mistõttu on neid mugav koguda seal," märkis Eding ja lisas, et tänapäevased kodudesse mõeldud jäätmekäitluslahendused ei ole peitmist vajavad plastik- või metallämbrid, vaid näiteks vineerist tehtud pilkupüüdvad disainielemendid. „Kompaktsed kastid, mida saab üksteise otsa sobitada, mahuvad ka kõige väiksemasse kööki ja muudavad jäätmete liigiti kogumise lihtsaks ja mugavaks," kinnitas ta.
Initsiatiiv loob võimalusi
Kui eramajades saab omanik ise otsustada, mis liiki jäätmeid ja kuhu ta kogub, siis kortermajade puhul on vaja elanike ühist otsust. „Kui kortermajas ei ole veel loodud võimalust jäätmeid liigiti sorteerida, siis see on koht, kus elanikud saavad ise initsiatiivi üles näidata ja korteriühistule ettepaneku teha. Kuna segaolmejäätmete kogused vähenevad jagunedes erinevate tasuta kogutavate jäätmeliikide vahel ära, siis aitab see kortermaja kulutusi kokku hoida – see peaks kindlasti olema argument, millega naabreid sorteerimise kasulikkuses veenda," ärgitab Eding ja lisab et ka kortermajal on mõistlik üle vaadata senised erinevate jäätmeliikide kogumisvahendite suurused ja tühjendussagedused.
TVO on nii eramajadele, korteriühistutele kui ettevõtetele loonud võimaluse anda olmejäätmetest eraldi kogutud pakendid ära tasuta. Kui jäätmete liigiti kogumine ja nende ära andmine on võimalikult mugav ja lihtne, siis on see inimestele tugevaks motivaatoriks. Enam ei aega mõelda või arutleda, kes peab või kas peab mida tegema – kõik peavad panustama ja hakkama jäätmeid liigiti sorteerima. Ainult nii saame veel midagi ära teha keskkonna heaks.
Pakendite sorteerimisel ei tasu üle mõelda – see on palju lihtsam kui arvatakse.
-
Veendu, et tegemist on pakendiga ehk kas sinu käes olev ja küsimusi tekitav ese on olnud mõne toote ümber? Kui on, on tegemist pakendiga, sõltumata selle materjalist ja käib vastavasse pakendikonteinerisse (papp-paber, klaas, plast-metall).
-
Jälgi, et pakend oleks tühi ja puhas. Pakend peab olema piisavalt puhas, et see ei määriks segunemisel ja kokkupressimisel teisi materjale. Vajadusel loputa pakend kergelt veega läbi.
-
Erista klaas-, papp-, plastik- ja metallpakendid. Võimalusel eralda erinevad materjalid üksteisest (keera maha korgid, eemalda kaaned ja pappkraed jms.).
-
Leia lähim avalik pakendikonteiner või telli teenus (pakendikonteiner korteriühistutele või kollase koti teenus eramajadele). Pane pakendid materjalide alusel eristades vastava sildiga konteinerisse.
Mis saab pakendist edasi?
Tootjavastutusorganisatsioon OÜ kaudu kokku kogutud pakendid suunatakse Ragn-Sellsi sorteerimiskeskustesse järelsorteerimisse, kus pakendid üksteisest materjalide liikide kaupa lahti sorteeritakse. Seejärel lähevad need liigiti järgmiselt:
KLAAS – eraldatakse värvi järgi ja valdavalt suunatakse Järvakandi klaasivabrikusse, kus kvaliteetsemast toorainest saavad uued pudelid. Vähemkvaliteetsem klaasmaterjal suunatakse Soome klaasvilla vabrikusse.
TETRAPAKENDID – need lähevad Soome ja Poola, sest Eestis ei ole hetkel ühtegi tehast, mis tetrapakendeid ümber töötleks. Kõige väärtuslikum osa tetrapakendist on kartong, millest tehakse kipsplaatide ümbrispaberit.
JOGURTITOPSID – suunatakse granuleerimisse ja nendest tehakse näiteks elektripistikuid.
KODUKEEMIA PAKENDID – lähevad valdavalt ekspordiks, see on hea materjal, mida saab laialdaselt kasutada uute plasttoodete valmistamisel.
LIHATOODETE PAKENDID – nendest valmistatakse plastkaste (transpordikastid, hoiustamise kastid jms.).
KARTONG – eksporditakse Leetu ja sellest tehakse lainepappi.
AJALEHEPABER – läheb taaskasutusse Eestis ja sellest toodetakse näiteks tselluvilla.
METALL – sorteeritakse välja magnetite abil ja suunatakse Soome ümbertöötlemisele.
ERINEVAD KRÕBISEVAD PAKENDID (krõpsu-, jäätise-, kommipaberid) – et need on tihti komposiitmaterjalid, mida ringlusesse suunata ei saa, siis läheb see põletamisele ehk suunatakse energiasse.
Tõesti ei ole täna kõikide pakendite jaoks ümbertöötlemise lahendusi, kuid töö selle nime käib igapäevaselt. Igaüks saab aga anda oma panuse puhtamasse keskkonda, kui sorteerib jäätmeid igal pool: kodus, tööl või avalikus ruumis.